![](/application/files/thumbnails/small/2817/1584/7383/nye_krav_til_arbeidsavtaler.jpg)
Arbeidstakere skal alltid ha en skriftlig arbeidsavtale. Dette gjelder uavhengig avom det er en fast eller midlertidig stilling. Nå kommer det flere krav til hva arbeidsgiver skal informere om i arbeidsavtalene. Foto: Arbeidstilsynet.
Sist oppdatert: 16-05-2024 Pressemelding
Nye krav til arbeidsavtaler
Fra 1. juli skal flere opplysninger enn tidligere inn i arbeidsavtaler. Avtalene skal også være på plass tidligere enn før. Endringene skal bidra til tydeligere og mer forutsigbare arbeidsvilkår.
Arbeidstilsynet ber arbeidsgivere sette seg godt inn i endringene og oppdatere både rutinene for inngåelse og innholdet i arbeidsavtalene de skal bruke.
Les om arbeidsavtaler og nye krav fra 1. juli, på Arbeidstilsynets nettsider.
Se lov om endring i arbeidsmiljøloven og statsansatteloven (tydelige og mer forutsigbare arbeidsvilkår) (lovdata.no)
Maks sju dager etter oppstart
Fra 1. juli skal skriftlige arbeidsavtaler være på plass senest sju dager etter første arbeidsdag dersom arbeidsforholdet varer i mer enn én måned, men dersom det er mulig å få arbeidsavtalen klar tidligere, skal arbeidsgiver sørge for det.
Tidligere har fristen for arbeidsavtalen vært én måned etter første arbeidsdag.
Trenger ikke endre allerede inngåtte arbeidsavtaler
Kravet om å ha med flere opplysninger enn tidligere, gjelder for arbeidsavtaler som inngås fra og med 1. juli 2024. Det er ikke krav om at avtaler som er inngått før den tid, skal oppdateres.
Dersom arbeidstaker likevel ber om å få inn nye opplysninger i den eksisterende arbeidsavtalen, skal arbeidsgiver gjøre det. Fristen for arbeidsgiver er i så fall to måneder.
Dette må arbeidsgiver opplyse om
Fra 1. juli 2024 skal disse opplysningene være med i alle nye arbeidsavtaler:
Arbeidssted
Dersom arbeidstakeren ikke har et fast arbeidssted, skal avtalen opplyse om at arbeidstakeren arbeider på forskjellige steder eller fritt kan bestemme arbeidssted.
Presiseringen i loven retter seg mot arbeidstakere som arbeider via digitale plattformer, fjernarbeid eller lignende.
Eventuell prøvetid
Dersom det er prøvetid ved midlertidig ansettelse, må lengden oppgis. Ved midlertidig ansettelse kan ikke lengden på prøvetiden overstige halvparten av ansettelsesforholdets varighet, og uansett ikke overstige seks måneder.
Fravær betalt av arbeidsgiver
Arbeidsavtalen må ha opplysninger om hvilke typer fravær, i tillegg til ferie, som gir rett på betaling fra arbeidsgiver. Dette gjelder:
- lønnet fravær som arbeidstaker har lovfestet krav på
- fravær som er lovfestet, men hvor krav på betaling følger av individuelle eller kollektive avtaler
- fravær der både retten til fravær og betaling følger av avtaler
Arbeidsavtalen trenger ikke omtale fravær uten betaling eller der betaling kun skjer fra andre, for eksempel fravær der utbetaling skjer fra folketrygden.
Oppsigelse
I arbeidsavtalen skal det opplyses om framgangsmåte dersom en av partene ønsker å gå til oppsigelse eller dersom arbeidsgiver vil avskjedige arbeidstakeren.
Arbeidsmiljøloven har flere bestemmelser om opphør av arbeidsforhold, blant annet om drøfting, oppsigelsesfrister og formkrav.
Ulike lønnselementer
Tillegg og andre godtgjøringer som ikke inngår i grunnlønna, skal angis særskilt. Det kan for eksempel være pensjonsinnbetalinger, kost- eller nattgodtgjørelse eller tillegg for arbeid på særskilte dager.
Varierende og periodevis arbeidstid
Dersom den daglige eller ukentlige arbeidstiden varierer, skal avtalen opplyse om dette. Den skal også gi mulighet til å beregne når arbeidstakeren skal arbeide.
Vaktendring og overtid
Arbeidsavtalen skal opplyse om ordninger for vaktendringer og for arbeid utover avtalt arbeidstid. Avtalen skal også opplyse om betaling for slikt arbeid.
Innleiers identitet
Dersom arbeidstaker leies ut fra et bemanningsforetak, skal det fremgå hvem innleier er.
Plikten til å gi informasjon om innleievirksomhetens identitet er løpende. Arbeidsgiver må gi skriftlig informasjon ved oppstart av arbeidsforholdet og ved skifte av innleievirksomhet underveis.
Rett til kompetanseutvikling
Dersom arbeidsgiver tilbyr kompetanseutvikling til arbeidstaker, skal dette framgå i arbeidsavtalen.
Informasjonen skal inn i arbeidsavtalen dersom arbeidstaker har krav på opplæring, etter tariffavtale, arbeidsgiverpolicy eller lignende. Bestemmelsen er ikke ment å omfatte grunnleggende opplæring som skjer i alle arbeidsforhold.
Ytelser til sosial trygghet som arbeidsgiver betaler for
Avtalen skal opplyse om ytelser som arbeidsgiver betaler for helt eller delvis. Den skal også oppgi navn på institusjonene som mottar innbetaling fra arbeidsgiver. Eksempler på ytelser er pensjonsordninger, forsikringsordninger og sykelønn.
Arbeidsgiver kan gi flere av opplysningene som skal inn i arbeidsavtalene ved å henvise til lover, forskrifter eller tariffavtaler som regulerer forholdene. Les mer om hvilke opplysninger det gjelder,i §14-6 (2) i endringslov til arbeidsmiljøloven (lovdata.no).
Mer kunnskap til arbeidstakerne
Den kommende lovendringen skal bidra til at direktiv om tydelige og forutsigbare arbeidsvilkår, arbeidsvilkårsdirektivet, som er vedtatt i EU, gjennomføres i Norge.
Les om arbeidsvilkårsdirektivet (regjeringen.no)
Ved å få inn flere opplysninger i arbeidsavtalene vil arbeidstakerne være bedre opplyst når de starter i en ny jobb.
- Lovendringen er ikke ment å rokke ved arbeidsgivers styringsrett. Endringene tar sikte på å styrke arbeidstakernes rett til informasjon om arbeidsforholdet.
- Hva som ligger innenfor arbeidsgivers styringsrett og hva som er bindende avtalevilkår, må fortsatt vurderes konkret, sier seksjonsleder Tonje Fanes ved seksjon for regelverk i Arbeidstilsynet.
Maler for arbeidsavtaler som tar høyde for den kommende lovendringen, blir publisert før 1. juli. Vi legger først ut mal på bokmål, deretter på nynorsk og andre språk.